Bosnian ja Hertsegovinan kroaatit Hrvati Bosne i Hercegovini |
||||
---|---|---|---|---|
![]() |
||||
Väkiluku | n. 500 000[1] (465 000[2] - 571 317[3]) | |||
Merkittävät asuinalueet
|
||||
Kielet | kroatia | |||
Uskonnot | roomalaiskatolisuus, ateismi | |||
Sukulaiskansat | kroaatit, muut eteläslaavit |
Bosnian ja Hertsegovinan kroaatit (kutsutaan usein myös nimellä Bosnian kroaatit) ovat bosniakkien ja serbien jälkeen kolmanneksi suurin etninen ryhmä Bosniassa ja Hertsegovinassa, sekä yksi maan kolmesta perustajakansakunnasta.[5]Bosnian ja Hertsegovinan kroaatit ovat myös vaikuttaneet merkittävästi maan kulttuuriin. Heidän äidinkielensä on kroatia ja useimmat tunnustautuvat roomalaiskatolisiksi, vaikka pieni vähemmistö on ateisteja.
1400-luvulta 1800-luvulle, Ottomaanien valtakunnan valtakaudella, nykyajan Bosnian ja Hertsegovinan alueen kroaatteja vainottiin usein, jolloin iso osa heistä joutui pakenemaan alueelta. 1900-luvulla poliittinen kuohunta ja huono taloudellinen tilanne sai aikaan yhä useampien kroaattien maastamuuton. Sotien yhteydessä tehdyt etniset puhdistukset Bosniassa ja Hertsegovinassa 1990-luvulla pakottivat kroaatit muuttamaan eri puolille maata, vaikka he olivat asuneet monilla alueilla jo kauan ennen Bosnian sotaa. Bosnian ja Hertsegovinan tilastokeskuksen mukaan, vuonna 2013 maassa asui 544 780 kroaattia.[4]